Slovensko-hrvaške vezi v sodobni mladinski prozi - Haramija, Dragica (Univerzitetna založba Univerze v Mariboru, 2009)
Avtorica monografi je Slovensko-hrvaške vezi v sodobni mladinski prozi se že nekaj let intenzivno ukvarja s primerjavami proznih del slovenskih in hrvaških mladinskih prozaistov. Monografi ja vsebuje osem zaokroženih poglavij, v katerih so predstavljena dela iz slovenske in hrvaške (predvsem sodobne) mladinske proze. V prvem poglavju, Slovenska in hrvaška kratka proza, avtorica predstavlja tri izvirne antologije, in sicer Geniji, Geniji2 ter Zbirnik. Predstavljenih je prek štirideset slovenskih in hrvaških avtorjev, ki so posebej za antologije pisali kratkoprozna besedila. V poglavju Vloga družine v slovenski in hrvaški mladinski prozi izpostavlja avtorica pomembne družinske odnose. Tretje poglavje, Ljubezen v slovenski in hrvaški mladinski književnosti, predstavlja po pet izbranih slovenskih in hrvaških mladinskih knjig, katerih skupna tema je ljubezen. Hrvaško primorje kot književni prostor slovenske mladinske avanturistične proze s pomorskimi temami prikazuje slovenska mladinska avanturistična besedila, katerih književni prostor je znan (poimenovan) otok ali kraj hrvaškega Jadrana (npr. Brac, Biševo, Reka …). Posebno poglavje govori o detektivski prozi Hrvoja Kovacevica in Bogdana Novaka, ki sta vsak v svojem okolju, a s precej podobno tematiko, ustvarila seriji detektivskih zgodb Tajne … in Zvesti prijatelji. Jadranko Bitenc je pomemben hrvaški avtor sodobne mladinske daljše proze. Bitenc piše v hrvašcini, nobena njegova knjiga žal še ni prevedena v slovenšcino, je pa po rodu Slovenec, rojen v Sloveniji, kjer je preživel tudi svojo mladost. Tudi pomembna hrvaška ustvarjalka Suncana Škrinjaric, vnukinja Zofke Kvedrove, ima slovenske korenine. Deset njenih del je prevedenih v slovenšcino in ta dela so v poglavju o Sunčani Škrinjaric podrobneje predstavljena. Zadnje poglavje v monografi ji nosi naslov Dela Roberta Mlinarca v slovenščini, pri čemer so pomembni trije prevodi avtorjeve kratke proze in avanturisticne mladinske pripovedi. Dragica Haramija je v monografiji uporabila relevantno teoretično literaturo, izbor slovenskih in hrvaških mladinskih proznih del pa izpričuje poznavanje obeh nacionalnih korpusov sodobne mladinske proze.