Igrati filozofijo - Rudl, Matevž (Od filozofije poučevanja do poučevanja filozofije: Festschrift Rudi Kotnik, 2025)
Analizirana je narava poučevanja filozofije v gimnaziji. Značaj oblikujoči predmeti se morajo poučevati nepristransko. Učitelj mora nasprotujoče teorije predstaviti enako strastno. Pedagoške teorije, ki trdijo, da je cilj poučevanja filozofije v gimnaziji oblikovanje človeške forme, so zmotne. Učitelj nima pravice odločati o resničnosti različnih filozofij. Enako ne sme vsiljivo usmerjati dijakov. Ta normativna zahteva izhaja iz dveh empiričnih spoznanj. Prvič, obstajajo številne nezdružljive teorije o človeški naravi. Drugič, obstajajo raznolika prepričanja o tem, kdaj nekdo razvije človeško naravo. Potemtakem obstajajo nezdružljiva pojmovanja dobrega življenja. Dijaki se morajo sami boriti s pluralizmom idej. Nadalje je prikazano, da nekateri pojmi skupaj s pojmom Bildung implicirajo sporno vlogo učitelja, ker njihova uporaba neutemeljeno oži svobodo dijakov. Vodi lahko v avtoritarno in/ali totalitarno družbo. Takšen je pojem diskurzivnega mišljenja kot naravno nujnega mišljenja. Prikazano je Millovo pojmovanje kriterija resničnosti v družboslovnih disciplinah in filozofiji.